Az koronavírus-járvány első és második hullámának világszerte az volt a tapasztalata, hogy a vírus felnőtteknél, közülük is az idősebb korosztálynál és/vagy a krónikus betegségekkel küzdőknél okoz súlyos, kórházi ápolást igénylő, netán halállal végződő betegséget. Csaknem egy évig tényként kezeltük, hogy a gyerekeken sokszor tünet nélkül, vagy csupán nagyon enyhe panaszokkal „átszalad” a betegség. Aztán a harmadik hullám az új mutációk – elsősorban az angol variáns – miatt már egészen mást mutat: egyre több gyereknél alakulnak ki súlyos panaszok, kórházba is többen kerülnek közülük.
A témáról Falus András akadémikust, Széchenyi-díjas immunológus professzort kérdeztük:
- Miért kezdett a vírus súlyos tüneteket produkálni gyerekeknél?
- Elképzelhető, hogy a felnőtt társadalom immunizálásával a gyerekek válnak a SARS-CoV2 fő célpontjává?
- Miért nem kapnak védőoltást a gyerekek?
- Hogyan védhetjük meg gyerekeinket a fertőzéstől, a betegségtől?
Ami most sokak aggodalmát, az iskolanyitást és a kötelező jelenléti oktatást illeti, annak módja és időpontja politikai döntés. Tudományos alapon nem lehet állást foglalni abban a kérdésben, hogy „engedjem-e iskolába, vagy sem”: a közösségben nyilvánvalóan jelentősen megnő a fertőzés veszélye, míg a másik oldalon a kihagyott órák súlyos lemaradást, osztályismétlést jelenthetnek. A kívánatos az lenne, ha a nyitás fokozatosan, a fertőzésszámok drasztikus csökkenésével párhuzamosan történne, de a járványügyi intézkedések során millió és egy szempontot kell figyelembe venni.
Hatékony, de más
Visszatérve szűkebben vett témánkhoz, az immunrendszer működésének komoly életkori sajátosságai vannak. Gyermekkorban a csontvelőben termelődnek az immunrendszer őssejtjei: olyan, úgynevezett előalakok, amelyekből később az érett immunrendszer sejtjei alakulnak ki. Születés után ezek mennyisége folyamatosan és intenzíven növekszik a pubertás végéig, majd az „öregedéssel” egyre csökken.
![Koronavírus: ezért egyre több a beteg gyerek 1](https://s.24.hu/app/uploads/2021/04/74016028.jpg)
Ezzel párhuzamosan viszont nő az úgynevezett memóriasejtek száma, amelyek a már meglévő, rövidéletű, ellenanyagokat termelő (B), illetve közvetlenül védekező és ugyancsak rövidéletű (T) immunsejtek mellett az immunrendszer további alappillérét alkotják. A memóriasejtek évekig, akár élethosszig aktívak maradnak. Mindebből pedig a lényeg:
Ebből pedig az következik, hogy a fertőzésekre az adott életkorban rendelkezésre álló repertoárral válaszolnak, ami ha nagyon kategorizálni akarunk, 4 éves korig, majd 4-10 éves kor között, illetve 10-16 éves korban más és más. Ez indokolja, hogy a felnőttektől eltérő módon reagálnak a koronavírusra is, illetve ezért nem lehet őket kapásból beoltani a felnőttekre kifejlesztett vakcinákkal. Nézzük először, hogyan jelentkezik ez az eltérés a SARS-CoV2-vel szemben.
A vuhanit legyőzték, az angolt már nem
Az első és a második hullámban tanultuk meg a citokinvihar kifejezést: ezek, a szervezet saját, túlzottan termelődő gyulladáskeltő anyagai okozták és okozzák az olyan súlyos tüdőgyulladást, amivel az ember kórházba vagy lélegeztetőgépre kerül, legrosszabb esetben belehal. Érdekes megfigyelés volt azonban, hogy a gyerekek szervezete más citokinekkel, többek között az úgynevezett interferonokkal nagyon hatékonyan válaszolt a fertőzésre:
Az interferonok beindítják a szervezet védelmi mechanizmusait, felkészítik az immunrendszert, ami így megvédte őket a súlyos tüneteket okozó citokinvihartól
– fejti ki Falus András.
Ezért az „eredeti, vuhani változatot” különösebb gond nélkül átvészelték. Lényeges változást – ma ez a magyarázat valószínűsíthető – a vírus harmadik hullámot okozó angol variánsa hozott azzal, hogy a tüskefehérjéjében, mutáció következtében megváltozott egy aminosav. A folytatáshoz érdemes feleleveníteni, hogy a vírusok önállóan képtelenek szaporodni, ezért kell bejutniuk egy sejtbe, amelyet aztán önmaguk sokszorosítására kényszerítenek. Egy idő után a sok tízezer kópia kiáramlik a sejtből, és új „gazdát” keres magának, így folytathatja a sokasodást.
Az angol variáns a mutációnak köszönhetően stabilabb, erősebben és hosszabban kötődik a sejtekhez, valamint a kiáramlás során is a korábbiaknál sokkal nagyobb arányban képes eljutni más sejtekbe.
Specializálódhat a gyerekekre?
A védőoltások hatására a felnőtt lakosságban lassanként kialakul az immunitás, ami a laikus felvetése szerint esetleg arra „kényszerítheti” a vírust, hogy gyerekekre specializálódott mutációk jöjjenek létre. Ám a professzor szerint ez nem valószínű. Elképesztő a vírusok genetikai sokfélesége, de a miénk, embereké is az, és túl sokan is vagyunk ahhoz, hogy ilyen „specializáció” kialakuljon.
![Koronavírus: ezért egyre több a beteg gyerek 2](https://s.24.hu/app/uploads/2021/04/d_kom20210413002.jpg)
Az már más kérdés, hogy az iskolákban, óvodákban, közösségben sokkal könnyebben terjedhet körükben az angol variáns, mint ha el lennének egymástól szeparálva.
Ha az evolúciós siker oldaláról nézzük, a koronavírus egyébként azzal nyerne a legtöbbet, ha gazdaszervezetet váltana: sokkal jobban járna, ha átugrana mondjuk a rovarokra, mert azok „többen vannak” és az emberek egyre eredményesebben védekeznek.
A felnőttek védhetik a gyerekeket
A biztos megoldás persze a gyerekek vakcinálása lenne, és bár nem sok szó esik róla, a világ számos pontján, rengeteg kutató dolgozik ezen. Sőt, valószínűleg a most alkalmazott oltóanyagok, más dózisban is alkalmasak lennének 18 év alattiak védelmére, csakhogy ezt eddig nem vizsgálták. Valahol érthető is, hiszen mindeddig az idősebb korosztályt kellett védeni, a háborús helyzetben pedig ott kell tüzet oltani, ahol az a legjobban lángol.
A jó hír, hogy a technológia, a gyártósorok már készen állnak, ha valamely készítményt a kísérletek gyerekek oltására alkalmasnak találnak, nagyon gyorsan megkezdődhet a vakcinálásuk
– emeli ki Falus András.
A rossz viszont, hogy elképesztően magas a lehetséges új variánsok száma, ám a potenciális veszély mégsem olyan nagy, mint elsőre gondolnánk. Számtalan laborban gőzerővel folyik a munka lehetséges mutációk felderítésére, és ha a jövőben felbukkan még a világban egy-egy aggodalomra okot adó változat, tudósaink minden bizonnyal már ismerik majd, lépéselőnyben leszünk.
Mégis mit tehetünk a „gyerekvakcinák” érkezéséig? Az átadás esélyét kellene a minimálisra csökkenteni a szülők, nagyszülők, pedagógusok, a közlekedő tömeg, összességében a felnőtt társadalom minél magasabb arányú átoltásával. A világ legjobb átoltottsági szintjével rendelkező országa, Izrael példáján írtunk korábban arról, hogy amint a felnőttek átoltása megtörtént, úgy csökkentek az esetszámok a gyermekek körében is: ha a járvány terjedését meg tudjuk fékezni, úgy a gyerekek is jóval nagyobb biztonságban lesznek.