Sokan tartják szinte értékelhetetlennek az önkormányzati tárca munkáját. „Nagyon rossz érdemjegyet adnék az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak, hiszen hiába dolgozik rengeteget az apparátus, ha alig van nyoma” – hárította el például az ÖTM elmúlt éves teljesítményét firtató kérdésünket az egyik független önkormányzati szakértő. Az elutasítást végül azzal indokolta, hogy a legellentmondásosabban átalakított minisztérium egyelőre „nem állt szélirányba”, szerepe és kormányzaton belüli súlya sem tisztázott.
Lamperth Mónika Osztályzat: 2/3 DÍJAZÁS: egyheti prémium
Tarka kép rajzolódik azonban ki a nyilatkozatot névvel vállaló szakértők véleményeiből is. Így például Zongor Gábor, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetségének (TÖOSZ) főtitkára úgy látja, hogy a Belügyminisztérium „karcsúsításával” létrehozott ÖTM feladat- és hatásköreit tekintve fajsúlyosabbá vált, főként a területfejlesztés előtérbe helyezése miatt. Szerinte még a rendvédelmi szervek „kipaterolása” sem gyengítette a minisztériumot, inkább erősítette, az ezekkel való foglalkozás ugyanis korábban túl sok energiát emésztett fel. Ezeknek a terheknek a megszűnésével a tárca feladatköre homogénebb és átláthatóbb lett. Ezzel szemben Horváth M. Tamás közigazgatási jogász súlycsoportváltást érzékel: a Szemere Bertalan óta erős minisztériumnak számító BM-ből lett ÖTM véleménye szerint egyelőre messze nem tűnik fajsúlyosnak. Vesztett klasszikus közigazgatási szerepéből, elvették tőle például a közigazgatás személyi állományának fejlesztését. A szakember ugyanakkor elismerte, hogy a rendszerváltást követően a belügyi tárca erejét részben az önkormányzati jellegnek köszönhette, amelyet továbbra is megőrizhet. Ezért érdekérvényesítésből, valamint önkormányzati ágon megajánlja a négyest, ám ha a szakterületek összességét vesszük, akkor közepes felé hajlik az érdemjegy. Ezt Horváth M. Tamás azzal indokolja, hogy visszavonultabb szerepében a tárca és a miniszter már „korántsem tud annyira villogni”.
Főbb intézkedések
1.Intézményesített párbeszéd jött létre a kormány és az önkormányzati szféra között (Kormány-Önkormányzatok Egyeztető Fóruma).
2. Elkészült a magyar sport helyzetéről, fejlesztési lehetőségeiről szóló nemzeti sportstratégia.
3. Folytatódott és megújult a panelprogram.
4. A hazai utazási vállalkozók működési fel tételeinek javítása érdekében korrigálták az utazásszervező és -közvetítő tevékenység feltételrendszerét, erősítették a fogyasztói érdekvédelmet.
![Uniformis nélkül: Önkormányzat és területfejlesztés 2 Uniformis nélkül: Önkormányzat és területfejlesztés 2](s.gif)
Zongor problémának érzi, hogy a kormány továbbra sem ágazatközi ügyként tekint a területfejlesztésre, miként Horváth M. Tamás szerint sem szerencsés egy ágazatba betuszkolni a fejlesztéspolitikát, amely ráadásul mind központi, mint területi szinten túlontúl széttagolt, ezért eszközrendszere csak korlátozottan működőképes. A szakemberek az ÖTM kisebb célterületeivel kapcsolatosan sem bizonyultak derűlátóknak. Nem járt jól a változással például az építésügy – az ágazat már korántsem élvez olyan előkelő pozíciót, mint hajdanán, amikor állami feladatként saját minisztériummal bírt. Kivételnek tűnik a turizmus: az ágazat érdekérvényesítési képessége mintha felfutóban lenne: amint azt az üdülési csekkek példázzák – még az adórendszerben is képes volt privilégiumot kiharcolni magának.