Emésztőrendszerünk a szájtól a végbélnyílásig tart, meglepő lehet, de valójában egy több szakaszra tagolódó, mintegy 10 méter hosszú csőről van szó. A különböző emésztőszervek erre kapcsolódnak rá, ezek mellett odabent élő mikrobák segítik a táplálék feldolgozását. A rendszer alapvető fontosságú egészségünk szempontjából, hiszen a szervezetnek a táplálék lebontására van szüksége ahhoz, hogy energiát nyerjen ki, fejlődjön és regenerálódjon.
Talán bele sem gondolunk, ám ez a kulcsfontosságú folyamat már a szájban elkezdődik: az ételt a fogak megőrlik, a nyál pedig könnyebben lenyelhetővé teszi a falatot, emellett olyan enzimeket is tartalmaz, amelyek beindítják a szénhidrátok cukorrá bontását. A nyelést követően a nyelőcső izom-összehúzódásai terelik lefelé az ételt.
A falat egy kis izomgyűrűn, egy úgynevezett záróizmon keresztül jut be a gyomorba, ahol elkeveredik a helyi nedvekkel, gyomorsavval. A szervben lévő izmok a gyomortartalom keverésével a kémiai lebontást és a mechanikai aprózódást egyaránt segítik.
Miután a gyomor elvégezte feladatát, egy újabb záróizom, majd a vékonybél első része, a patkóbél következik. Itt a táplálék a hasnyálmirigyből származó további emésztőenzimekkel, valamint a májból származó epével keveredik el. A hasnyálmirigynek az inzulin kiválasztása révén a vérben lévő cukor mennyiségének szabályzásában is szerepe van, a máj pedig többek között a zsírok, a fehérjék, a szénhidrátok és a méreganyagok feldolgozásához, valamint a glükóz előállításához járul hozzá.
A patkóbélből a táplálék továbbpréselődik az éhbélbe, a tápanyagok felszívódása ebben a szakaszban történik, a feladatban a bélbolyhok milliónyi, ujjszerű nyúlványai segítenek. Minden egyes bélboholyban kapillárishálózat található, ennek köszönhetően tud bekerülni a tápanyag a véráramba. A patkóbél és a csípőbél között nincs jelentős határ, funkciójuk is hasonló.
A vékonybélből immár hulladékanyag jut át a vastagbélbe. A szervben a víz felszívódik, és kialakul a széklet, amely a végbélbe, majd onnan, a végbélnyíláson át, a szervezeten kívülre kerül.
A fentiekből már talán kiviláglik, hogy rendkívül bonyolult rendszerről van szó, ez egyben azt is jelenti, hogy igen változatos problémák léphetnek fel. A túlzott alkoholfogyasztás, például, a gyomrot készteti szélsőséges savtermelésre, míg a dohányzás a nyelőcső és a gyomor közötti záróizmot lazíthatja el, ami a gyomorsav felfelé áramlását eredményezheti. A nehéz és zsíros ételek, illetve a stressz szintén megterhelő lehet emésztőrendszerünk számára.