Vásárhelyi Pál 1832-es hídterve, amelynek középső pillérére az ötven évvel később épült londoni Tower Bridge-hez hasonlóan kétszárnyú billenőhíd álmodott meg, a kapuzat felső emeletén viszont addig is akadálytalanul közlekedhettek volna a gyalogosok.![Ilyenek is lehettek volna Budapest hídjai 1 xx236](//24.hu/app/uploads/2015/09/xx236.jpg)
Fotó: Berszán Gábor
William Tierney Clark tervei a Lánchíd kapuzatának kialakítására. Végül a jobb oldali terv valósult meg.![Ilyenek is lehettek volna Budapest hídjai 2 004_a_szechenyi_lanchid_clip_image002_0005](//24.hu/app/uploads/2015/09/004_a_szechenyi_lanchid_clip_image002_0005.jpg)
Fotó: Sulinet
A vasúti áruszállítás zavartalanságát lehetővé tevő, a Nyugati és Déli pályaudvart a mai Margit híd vonalában összekapcsoló vasúti híd terve az 1860-as évekből![Ilyenek is lehettek volna Budapest hídjai 3 pesbuda_kozraktarak_vasutihidterv_resize](//24.hu/app/uploads/2015/09/pesbuda_kozraktarak_vasutihidterv_resize.jpg)
Fotó: Timelord
A mai Erzsébet híd helyén futó híd terve az 1870-es évekből![Ilyenek is lehettek volna Budapest hídjai 4 tumblr_ns5lhwYH4Y1qawvjfo1_1280](//24.hu/app/uploads/2015/09/tumblr_ns5lhwyh4y1qawvjfo1_1280.jpg)
Fotó: Budapesti Történeti Múzeum
Izsó Miklós és Schulek Frigyes terve az 1876-ban átadott Margit híd további díszítésére meghirdetett pályázatra, 1890![Ilyenek is lehettek volna Budapest hídjai 5 image](//24.hu/app/uploads/2015/09/image.jpeg)
Fotó: HVG
A híd töréspontjába a szobrász és építész páros egy gótikus, díszcsarnokkal ellátott nemzeti emlékművet álmodott meg, mely akár 66 méterre is nyújtózhatott volna a Duna szintje fölé.
Tóth Róbert ezzel a Szabadság (Ferenc József) híd-tervével III. díjat nyert a híd tervezésére kiírt 1894-es pályázaton![Ilyenek is lehettek volna Budapest hídjai 6 xx1109](//24.hu/app/uploads/2015/09/xx1109.jpg)
Fotó: Berszán Gábor
Ruppenthal János a pesti partról a Gellérthegyre vezető hídjának terve, 1895![Ilyenek is lehettek volna Budapest hídjai 7 xx1116](//24.hu/app/uploads/2015/09/xx1116.jpg)
Fotó: Berszán Gábor
A meredek hídon természetesen nem csak gyalog, hanem siklóval is átjuthattak volna az emberek. A Vasárnapi Újság 1895-ben így írt róla:
Ruppenthal János budapesti mérnöknek az a terve, mely szerint ő fővárosunk pesti oldaláról egy olyan vashidat emelne a Duna fölött, mely egyenesen a Gellérthegy tetejére vezetne…A gőzsiklóval néhány pillanat alatt a várba juthat az ember s onnan mindjárt a legszebb kilátást élvezheti. A ki még nagyobb és szebb képet kíván látni, az a szomszédos Gellért-hegy tetejére siet. De az oda való fölkúszás már több időbe és nem csekély fáradságba kerül, mert a hegy minden oldalon meredek, sőt a Dunára néző sziklás homloka egyenesen járhatatlan….A legtöbben úgy vélekednek, hogy a Gellért-hegyre is legjobb lenne egy alkalmas gőzsiklót építeni; a pálya elhelyezésére és a sikló alakjára nézve azonban még mindig nagyon elágazók az óhajtások és vélemények. Az ügy tanulmányozásával foglalkozó műszaki férfiak közül most a már említett mérnök minden körülmény számbavételével egy olyan tervet főzött ki, mely a könnyű és kényelmes följutás mellett azt is biztosítaná, hogy a kiránduló szemei már a fölmenetel közben is élvezetes látványban gyönyörködhetnének.