Érdemes minél előbb beletanulni az unós közbeszerzési pályázatok rendszerébe, hiszen általában néhány visszadobott pályázatnyi tanulópénzt mindig meg kell fizetni. Ha viszont egyszer sikerült, akkor betettük a lábunkat az ajtónyílásba és további pályázatok, valamint újabb uniós piacok reménye kecsegtet. A kormányzati beszerzésekről szóló GATT-kódex alkalmazása nyomán és a Magyarország és az Unió közötti Európai Megállapodás 66. cikke értelmében az Európai Unió közbeszerzési piaca elvileg és gyakorlatilag Magyarország vállalatai számára is nyitva áll, az EU-tagországokéival egyenlő feltételekkel. A csatlakozási szerződés hatályba lépése várhatóan sok EU-tagállamban bejegyzett, elsősorban kis és közepes vállalat számára jelent majd megfelelő jogi garanciát arra, hogy megjelenjen a magyar közbeszerzési piacon.
A közösségi közbeszerzési pályázatokon szinte minden exportképes hazai termék értékesíthető, a pályázatokon való részvétel különösen kedvező lehetőséget ad a kis és közepes méretű vállalatoknak a piaci megjelenésre, a piacra jutás egyik legolcsóbb és legkevésbé kockázatos módja. A megrendelések több évre szólhatnak és nagy volumenűek. Az ár a meghatározó, kevésbé fontos a márkák ismertségére és/vagy a csomagolás. Az egyenletesen jó minőség természetesen alapfeltétel. A magyar vállalatok közvetlenül lépnek kapcsolatba a megrendelőkkel, ezáltal ki lehet kerülni a közvetítőket. A közbeszerzési pályázatokon azokat az EU-ban bejegyzett nagy cégeket is meg lehet ismerni, amelyekkel beszállítói kapcsolatok építhetők ki.
A csatlakozási szerződés hatályba lépése után egyes EU-tagállamok (főleg Magyarország két legnagyobb felvevőpiacán, Németországban és Ausztriában) viszonylatában fennmaradnak a munkavállalással kapcsolatos korlátozások. Ez gátolhatja a közbeszerzések liberalizálásából adódó lehetőségek kiaknázását.
Az Európai Megállapodás ugyanezen cikke kimondja, hogy Magyarország 10 éves átmeneti időszakon keresztül – 2004. február 1-jéig – nem köteles hasonló elbánást nyújtani a magyar közbeszerzési eljárás során a tagállamokban bejegyzett cégeknek. Az átmeneti időszak lejárta után bármely tagállamban bejegyzett bármely vállalkozás jogosult Magyarországon közbeszerzési pályázatot beadni és a nemzeti elbánás (diszkriminációmentes elbírálás) jogát élvezni.
A csatlakozási szerződés hatályba lépésével a magyar közbeszerzési piac tehát nyitottabbá válik abban az értelemben, hogy megszűnnek a hazai vállalkozások jogszabályban biztosított előnyei (a 10 százaléknál magasabb árszintű, legalább 50 százalékban hazai ajánlat a külföldivel egyenértékű), ezáltal erősödik a verseny. A közbeszerzési törvény átfogó felülvizsgálata és a közösségi szabályozáshoz történő igazítása (a hazai vállalkozások preferált helyzetének eltörlése mellett például az értékhatárok harmonizálása) a csatlakozási szerződés hatályba lépéséig megtörténik.
![](https://24.hu/app/uploads/2024/08/dlape20240813108-320x180.jpg)
Guzi Blanka: Most majd előnyt kovácsolhatok abból, hogy későn kezdtem el az öttusát
Min múlik az olimpiai dobogó? Mi a különbség a bronzérem és a negyedik hely között, miért nem lehet szeretni azonnal az utóbbit? Kistokajtól Párizsig nyúló interjú az olimpiai negyedik helyezett öttusázóval, Guzi Blankával.