Az 50 éves Ansip korábban bankmenedzserként dolgozott, a végzettsége szerint kémikus. 2005 óta vezeti a balti országot, idén márciusban választották újra. A politikus először mondta el véleményét az Oroszországgal való vitáról és annak hátteréről.
“Nagyon nehéz napok vannak mögöttünk. Szerencsére különösen Németország és Angela Merkel kancellár, de az egész Európai Unió és a NATO is folyamatosan támogatott minket” – jelentette ki Andrus Ansip.
“A második világháborús emlékmű eltávolítása után online támadások érték az észt kormány, a helyi újságok és más intézmények weboldalait. Ez volt az első eset, hogy egy független államnak kibertámadásokat kellett elszenvednie. Napjainkban az internet is hozzátartozik egy ország szuverenitásához. Mi a különbség, hogy valaki a valódi életben akadályozza meg egy kikötő vagy egy repülőtér elérését vagy honlapokkal teszi ugyanezt? Ezeknek az akcióknak figyelmeztető jeleknek kell lenniük más államok számára. Most már a NATO is jobban koncentrál erre a területre, az Európai Unió szintén nagyobb figyelmet fordít az internetbiztonság kérdésére” – emelte ki a politikus.
“Észtországban tesztelték a kiberháborút. Szerencsére meg tudtunk birkózni a problémával és a támadásoknak nem volt nagy hatásuk a mindennapi életre. Mindenesetre elgondolkoztató, hogy az egyes akciókat a Kreml IP-címei mögül indították, persze erre mondhatják az oroszok, hogy bárki használhatta ezeket az IP-címeket. Azonban amennyire tudom, az FSB jól végzi a munkáját, vagyis pontosan ellenőrzi a felhasználókat, ezért nagyon valószínűtlennek tűnik, hogy valaki csak úgy használhatja a Kreml IP-címeit. Ettől függetlenül a jövőben meg kell akadályoznunk ezeknek a támadásoknak a bekövetkezését. Ez azonban nemcsak a mi gondunk, erre minden országoknak törekednie kell” – hangsúlyozta Andrus Ansip.
Mivel Észtország a NATO tagja, és az egyik tagállam elleni támadás az összeset érinti, a katonai szövetség a helyzet vizsgálatára egy szakértőt küldött Észtországba, hogy segítsen kivédeni a különböző kormányzati szervek elleni internetes akciókat. A támadásokat egyébként a Pentagon is vizsgálja, a NATO mellett az amerikai védelmi minisztériumból is utaztak hivatalnokok a kis balti államba. Észtország egyébként élen jár a világháló használatában, nem véletlenül példakép más államok számára. A balti állam volt az első a világon, ahol az emberek a nemrégiben tartott parlamenti választásokon már az interneten is leadhatták szavazataikat, sőt 2005-ben elektronikusan voksolhattak a helyhatósági választásokon.