A Fehér isten (2014) azzal fejeződött be, hogy az elnyomó emberek ellen fellázadó kutyákat egy kislány trombitájának szava elcsendesíti, a forradalomnak vége. Mundruczó Kornél új filmje, a cannes-i versenyprogramban bemutatott Jupiter holdja ott ér véget, hogy a forradalom feltartóztathatatlanul közeledik, és a figyelmesebb nézők az utolsó képeken elcsíphetik az ismert vers/szám megidézését, amely arra figyelmeztet minket, hogy
a forradalmat nem a tévében fogjuk látni, hanem élőben.
Úgyhogy jobban tesszük, ha kinyitjuk a szemünket végre, és hajlandók vagyunk meglátni, mi történik körülöttünk. Mindez az Európába érkező menekültekre vonatkozik, és az általuk hozott Másra, ami felforgat és új alapokra helyez mindent.
A két film közti szoros kapcsolatot maga a rendező is megerősítette a péntek délutáni cannes-i sajtótájékoztatón, ahol elárulta, hogy a Fehér isten, a Jupiter holdja és két előkészítés alatt álló filmje közül az egyik, Vlagyimir Szorokin A jég című regényének adaptációja trilógiát alkot majd – bár Mundruczó nem a forradalmat, hanem a hitet és az eltérő nézőpontokat emelte ki mint kapcsot.
![A menekültek európai forradalma Magyarországon indul 1](http://24.hu/app/uploads/2017/05/additional1.png)
A forradalom és a hit egyaránt egy Aryan nevű szíriai menekült fiú (a Színművészetire járó Jéger Zsombor) képében jelenik meg, ő hozza magával a rémisztő, ugyanakkor csodálatos ismeretlent. Apjával és társaival a film elején Magyarországra szökik, hogy a Cserhalmi György által megformált rendőr rögtön a zöldhatár közelében beleürítse pisztolya tárát. Aryan nem hal meg, hanem megmagyarázhatatlan módon szert tesz a repülés képességére. Ezt először egy menekültekkel dolgozó, Stern Gábor nevű orvos (a kiváló grúz színész, Merab Ninidze, akinek a karizmájából sokat levesz a szájról leeső és hangkeverés tekintetében is elég gyenge utószinkron) fedezi fel, aki valamilyen homályos, de életbevágó célra pénzt gyűjt éppen, és felismeri, hogy Aryan különleges képessége jól hozhat a konyhára.
Aryan nem egyszerűen repül, hanem a gravitáció törvényeinek felrúgásával együtt azoknak a pszichéjében és fizikumában is létrehoz valamilyen változást, akik tanúi ennek a csodának, és ez így vagy úgy, de megváltoztatja az életüket. És egy pár másodpercre a nézőét is: többről van itt szó, mint hogy a nyugtalanul pörgő-forgó kamera hatása alá kerülünk, igazi torokszorító, megrendítő jelenetek ezek, amelyek nem az eszünkre hatnak, hanem valahova mélyebbre, zsigeri szintre hatolnak be, és ott mozdítanak meg valamit.
Ezeknek a szekvenciáknak annyira erős a hatásuk, hogy hosszú ideig az emberrel maradnak azután is, hogy kijött a vetítőteremből, és ezzel lényegében teljesült is a rendező célja, aki elmondta, hogy szándéka szerint a nézők a film után elgondolkodnak azon, hogy elhiszik-e, amit láttak. Olyat akart mutatni, amit korábban még senki sem látott, mégis hihetően akarta ábrázolni a repülést, ezért nem CGI-jal, hanem valódi darukkal és drótokkal oldották meg a repülési jeleneteket, amelyek során Jéger Zsombornak időnként 30-40 méter magasban kellett lógnia.
![A menekültek európai forradalma Magyarországon indul 2](http://24.hu/app/uploads/2017/05/additional2.png)
Bár Aryan hamar megtanulja irányítani és különböző célokra felhasználni a képességét, a figura végig majdnem passzívan sodródik az idegen közegben, és sokáig hagyja, hogy Stern akarata szerint alakuljon a sorsa, annak ellenére, hogy van egy nagyon erős küldetése: megtalálni az apját, akitől a határon elszakadt. Ismerős Mundruczó-figura ő, a Delta Lajkó Félix által megformált férfi főhőse és a Szelíd teremtés – A Frankenstein-terv „szörnye” egyértelmű előképei Aryannak, passzív kívülállók, akik aztán mégis fundamentális változást hoznak létre a közegükben. Nézőként sokan nem is nagyon tudtak mit kezdeni ezekkel a zárt, kifelé keveset mutató hősökkel, de Aryannal talán nekik is könnyebb dolguk lesz, nemcsak azért, mert látványosan repdes, hanem, mert a minimalista alakítás ellenére Jéger Zsombor expresszív, fájdalmas-érzékeny arca mögé azért kicsit könnyebb behatolni.
A Szelíd teremtésben Mundruczó egyértelműen jelezte, hogy a két főhős, a teremtő apa (akit saját maga alakított) és teremtménye (Frecska Rudolf) egymás tükörképei, itt nem ábrázolja ennyire világosan Stern és Aryan közt ezt a viszonyt, ugyanakkor, mint megtudtuk, a rendező célja itt is ugyanez volt. Az ő megfogalmazásában Stern
egy elveszett ember, aki talál egy tükröt, és feláldozza érte magát.
A sajtótájékoztatón hangsúlyozta azt is, hogy nem akarta, hogy valódi kapcsolat alakuljon ki a két főhős közt, de ez nem feltétlenül volt jó döntés, mert nehezíti a bevonódást: miközben nézzük a filmet, várnánk, hogy a fokozatosan szövetségesekké váló Stern és Aryan közt valamiféle érzelmi viszonyulás jöjjön létre, ez azonban elmarad, Stern inkább szentenciaszerű kinyilatkoztatásokat tesz még intim pillanatokban is, ami nevetségesen hat.
![A menekültek európai forradalma Magyarországon indul 3](http://24.hu/app/uploads/2017/05/mundruczo_werk2.jpg)
Ugyanakkor ezen érdemes felülemelkedni a film gondolati gazdagsága miatt. A menekültekkel összefüggő társadalmi jelenségek vizsgálata mellett ugyanolyan jelentős Stern személyes megváltástörténete, illetve a bűn, bűnhődés, és szembenézés mindkét szálon megjelenő, a kettőt összekötő és általános szintre emelő kérdésköre.
És természetesen felvetődik az a kérdés is, hogy mindez mennyire hordoz aktuális, konkrét politikai üzenetet. Arra a kérdésre, hogy Orbán Viktornak akar-e üzenni a filmjével, Mundruczó úgy felelt, hogy
ez egy politikailag provokatív film, de nem a saját kormányunknak és Orbánnak szól. Magyarország Európához tartozik, a mi problémánk egész Európa problémája. Magyarország csak egy példa – ha rossz példa is. Szóval, hogy direkt politikai kritikát akartam-e megfogalmazni az országommal szemben? Igen is, meg nem is. (…) Sok hibát vétettünk, sok kérdés merül fel, és van bizonyos hisztéria, amit részben a kormány gerjeszt, részben viszont maguk az emberek. Furcsa ország vagyunk, de belülről látva a dolgokat, nem fekete-fehér a kép.