A Magyar Tudományos Akadémia (MTA) Geodéziai és Geofizikai Kutatóintézete Földrengésjelző Obszervatóriumának tudományos munkatársa, Bus Zoltán rámutatott arra, hogy az ilyen erősségű földmozgások nem számítanak ritkaságnak az országban: minden évben van néhány ilyen, a Richter-skála szerint 2-es, 3-as erősségű földrengés, amelyet a lakosság is érzékelhet.
Bár “nem túl gyakori, hogy hat, érezhető földrengés öt napon belül forduljon elő”, de nem is kirívó eset, nem lehet olyan következtetéseket levonni, hogy ezzel megnőtt volna Magyarország veszélyeztetettsége.
A mellékelt térképen (forrás: Georisk) jól látható, hogy a Kárpát-medence belseje – főleg Miskolc és környéke – nem a veszélyeztetett területek közé tartozik:
![Földrengések Magyarországon: nem adnak okot az aggodalomra 1](http://media.nu.nl/m/m1ayu9dj9dfw_l.jpg)
A napokban számolt földmozgásokkal együtt ebben az évben eddig Magyarországon kilenc érezhető földrengés volt, ez a szám nem számít szokatlanul nagynak.
Bus Zoltán közlése szerint a Miskolc környékén tapasztalt múlt heti, valamint a keddi és a csütörtöki rengéseknek nincs különösebb okuk, bár ezen a területen nem ritka jelenség a földmozgás.
Nem ez Magyarország leginkább földrengésveszélyes része, de időről időre előfordulnak rengések errefelé.
A kisebb, 2-es, 3-as erősségű földmozgások összefüggnek egymással, nem jósolható meg azonban, hogy követi-e őket újabb rengés a közeljövőben.
Nem lehet kizárni, hogy lesznek további földmozgások.
Miskolctól néhány kilométerre délre augusztus 14-én, 17-én, 19-én is észleltek földrengést, az előbbi erőssége a Richter-skála szerint 2,5-es volt, az utóbbi pedig 2,1-es erősségű volt, a legutóbbi 3-as.
A Baranya megyei Sellyén augusztus 17-én 3,5-es magnitúdójú rengés volt a településen.
Magyarország nem tartozik a kiemelkedően földrengésveszélyes területek közé, mintegy évi száz rezgést mérnek a műszerek, ezek körülbelül tizedét lehet érezni.
Leggyakrabban Kecskemét környékén, a Móri-árokban, a Jászságban és a Balaton északi felén mozdul meg a föld.
AJÁNLOTT LINK: