Az összes budapesti körében
- Tarlós István 38,
- Karácsony Gergely 33,
- Puzsér Róbert 4,
- Thürmer Gyula 2,
- Berki Krisztián 1 százalék szavazatára számíthat.
- A megkérdezettek 22 százaléka pedig nem tudott vagy nem akart válaszolni
a Závecz Research azon kérdésére, hogy kire szavazna az október 13-ai főpolgármester-választáson. A 24.hu megbízásából készült – számos témára rákérdező – felmérés adatfelvétele augusztus utolsó napjaiban volt, de említésre méltó változás azóta sem következett be, a 444.hu legalábbis ezen a héten hasonló (a biztos szavazók között négy százalékpontos) különbségről írt egy hozzá eljutott, szintén a Závecz Research által, de pár nappal később, szeptember első napjaiban végzett kutatásra hivatkozva.
Bő egy hónappal az önkormányzati választás előtt a 4-5 százalékpontos különbség nem jelentéktelen, noha Karácsony stábja abban bízik, hogy a valóságban ennél is szorosabb lehet az eredmény a kormánypárti Tarlós és összellenzéki kihívója között, például azért, mert az intézetek ha kicsivel is, de általában felülmérik a Fidesz-KDNP támogatottságát.
Ha csakugyan olyan éles lesz a verseny, mint a fenti számokból látszik, akkor a független Puzsér, a munkáspárti Thürmer és a herevasalásáról ismert Berki szereplése akár érdemben befolyásolhatja a választás végkimenetelét, vagyis azt, hogy ki irányítja majd Budapestet a következő öt évben.
Van azonban a Závecz Research 24.hu számára készített közvélemény-kutatásában egy olyan adat, amely komoly aggodalommal töltheti el Karácsonyékat, e szerint
Az adatokat az alábbi ábrán lehet böngészni, a válaszadók életkora, végzettsége, lakóhelye és pártpreferenciája szerinti bontásban.
Mint látható, az összes válaszadó közül 19 százalék nagyon, 36 százalék pedig inkább elégedett Tarlós elmúlt ötéves munkájával, míg 27 százalék inkább elégedetlen, és csak 14 százalék adta a legrosszabb osztályzatot a főpolgármesternek.
Ha az életkori bontást nézzük, a 60 évesnél idősebbek díjazzák a leginkább a főpolgármester tevékenységét (57 százalékuk nyilatkozott kedvezően), és – mint a napokban írtuk – Karácsonyék valóban a fiatalok szimpátiájában reménykedhetnek, de még a 18-39 év közöttiek többsége (52%) is elégedett Tarlóssal.
Bár a hasonló bontásoknál nagyobb a hibahatár, mindenképp érdekes, hogy Tarlós megítélése jobb Pesten, mint a hagyományosan jobboldali Budán. Tény, hogy a Fidesz már a tavalyi parlamenti választáson is a budai kerületekben esett vissza a leginkább (esélytelennek tartott DK-s jelöltek is megszorongatták a fideszes nagyágyúkat, Gulyás Gergelyt, Varga Mihályt és Simicskó Istvánt a simán kormánypártinak ítélt XII., II. és XI. kerületben), és Karácsony stábjából is azt hallani, hogy a nekik készült felmérések szerint a kormányoldal tovább gyengült Budán, a korábbinál erősebb viszont a külső pesti kerületekben. Tarlós megítélése is ennek megfelelően alakul (át): a pestiek 56 százaléka elégedett vele, míg Budán csak 46 százalék.
![A többség elégedett Tarlóssal, Karácsony a nagy hajrában bízhat 1](https://s.24.hu/app/uploads/2019/09/73918556-1024x684.jpg)
Természetesen a főpolgármesterrel való elégedettséget jelző adatokból nem lehet a választás eredményére következtetni (az elégedettséget felülírhatják például pártpolitikai szempontok), de feltétlenül igazolják azt a kormánypárti reményt, hogy Tarlósnak szélesebb a bázisa Budapesten, mint a Fidesz-KDNP-nek, és az ellenzéki térfélről is képes lehet szavazókat elhódítani. Karácsonyék ugyanakkor bízhatnak abban, hogy amíg a párt nélküliek között 46 százalék a Tarlóssal elégedettek aránya, azok között, akik bizonytalanok abban, hogy melyik jelöltet támogassák, csak 40 százalék vélekedik kedvezően a főpolgármesterről, 48 százalék elégedetlen vele. Vagyis ebből a körből merítve talán csökkenthető a Tarlóssal szembeni néhány százalékpontos hátrány.
Bármennyire jó is Tarlós megítélése, azt azért nem gondolja a budapestiek többsége, hogy minden erejével a városért fáradozna. A Závecz Research ismétlődően rákérdez arra, hogy a főpolgármester a válaszadók szerint a szabadidejét is feláldozva dolgozik-e fővárosért, vagy csak a kötelező teendőit, reprezentatív funkcióit látja el. A relatív többség, 37 százalék pedig az utóbbi állásponton van, és csak 24 százalék választotta az előbbi lehetőséget. Igaz, jelentős, 39 százalékos azoknak az aránya, akik ebben a kérdésben nem tudnak igazságot tenni.
Kiemelt kép: Mohai Balázs / MTI