Bernd Storck teljesítményét érdemes sokkal árnyaltabban megítélni annál, mint ahogy azt a két véglet, a válogatott 2016-os Európa-bajnoki szereplése, illetve az azóta megélt andorrai történelmi vereség (1-0), netán a kényszerű fiatalítás kudarca mutatja.
Nem szabad elfelejteni, 2015 márciusában eredendően sportigazgatói feladatkörrel bízta meg az MLSZ a német szakembert, aki négy hónapot követően úgy vette át a felnőtt válogatottat, hogy Dárdai Pál már letette egy, az utóbbi 30 év legnagyobb nemzeti futballsikerét elérő csapatának alapjait, de eközben kettős szerepben sportigazgató is maradt.
Természetesen a reflektorfény mindig a kirakatot, a kapitányi tevékenységét követte, de eközben Storck a háttérben csendben dolgozott. Több területen kezdeményezett komoly, a jövőben az egész magyar labdarúgás fejlődését segítő változást.
Tök igaza van az MLSZ elnökének
Aki figyelmesen hallgatta, olvasta Csányi Sándor keddi bejelentését, azt a következtetést vonhatta le: az MLSZ elnöke Szalai Ádám kottájából játszik, lévén a magyar labdarúgás első embere a válogatott csatár négy évvel ezelőtti emlékezetes kirohanásának lényegi részét foglalta össze, amikor azt mondta:
Az elmúlt év tapasztalatai azonban arra is figyelmeztetnek: amennyiben a klubok és az utánpótlás-akadémiák nem fejlődnek, a magyar játékosok nem tudnak komoly nemzetközi mérkőzéseken szerepelni, külföldi elitbajnokságokban tapasztalatot szerezni, akkor nem reális az előrelépés.
A cikk, amit Orbán Viktor és az MLSZ-elnök figyelmébe ajánlottunk, az immár pozitív példaként emlegetett Izland futballsikerének hátterét elemzi, és megállapítja, hogy az nem más, mint ifjúságpolitikai melléktermék.
A 330 ezres lélekszámú sziget megtáltosodása – Eb-sikere és vb-kijutása – az 1990-es évek közepének kulturális felismerése és politikai akarata, továbbá egy 2000 körül indított, átgondolt és következetesen végrehajtott cselekvési terv következménye.
Magyarország kormánya ehhez képest 2010-ben, az iparág húszéves kiéheztetése, ingatlanjai egy részének eltűnése vagy teljes lerohadása után jelentette be, a sportra a jövőben kiemelt ágazatként tekint. Ekkor rakták le a stadion- és pályarekonstrukciós, de a tanuszodaprogram alapjait is.
Az MLSZ elnöke hetedik éve regnál, hetedik éve találkozik a forrás az akarattal. A sportág infrastrukturális hátterének felújítását lassan befejezettnek nyilváníthatja a szövetség, hiszen a pályák száma mára lassan meghaladja a rendszerváltás előttit, ám a futball – kiváltképp az edzők – minden szereplőjének gondolkodásmódját lehetetlen ugyanilyen sebességgel megváltoztatni.
Egyszerű hasonlattal:
A Bernd Storck-hatás
Ezért kifejezetten érdekes kérdés: mit csinált, mit ért el Bernd Storck mint sportigazgató? Két és fél év alatt milyen lényegi módosításokat tudott keresztülverni a magyar labdarúgás erősen belterjes, érdekszövetségekkel teli hálóján?
1, Az utánpótlás sportolók fejlődésének három sarokköve – edzésfeltételek (futballpályák mennyisége és minőség), versenyrendszer színvonala (bajnokság), klubokban folyó szakmai munka – közül a német szakember egyedül a versenyrendszerre tudott hatást gyakorolni. Ez nem csoda, a három közül sportigazgatóként kizárólag ehhez rendelkezett jogosítvánnyal.
- A korábbi 16 csapatos U-bajnokságok számát javaslatára 2016 nyarán nyolcra csökkentette az MLSZ. A szövetség további 16 klubot tömörített a szintén országos másodosztályba, a harmadik szinten pedig már területi elvek szerint bonyolítja a korosztályos küzdelmeket.
- A változtatás bevezetésének nyarán megmozdult az átigazolási piac. Az aktuálisan tehetségesnek gondolt játékosok nyolc klubba koncentrálódtak, ezáltal egy-egy csapaton belül nagyobb lett a versenyhelyzet. Óhatatlanul nőtt az edzések irama, ezzel párhuzamosan a kiemelt U15, U17, U19-es bajnokság mérkőzésein a korábbihoz képest szemmel láthatóan emelkedett a játéktempó. Ha mindez a színvonal emelkedést automatikusan nem is hozta még magával, de a gyerekek döntéshozatalának gyorsaságán már egy év alatt is tetten érhető a fejlődés.
- A bajnokság átalakításának, az évközi valós téttel és irammal bíró 90 percig kiélezett meccsek számának jelentős növekedése óhatatlanul hatással van az U-válogatottak eredményességére is. Az elmúlt hónapokban több korosztályos holland válogatottal is szembe kerültek a magyar fiatalok – legutóbb az U17 verte őket 1-0-ra –, és a vendégek szakemberei egyöntetű visszajelzései arról tanúskodtak, nekik is feltűnt az egységesített játékrendszer, a visszatérő kulcselemek a játék során.
![Vajon mit csinált Bernd Storck, mint sportigazgató? 1](http://24.hu/app/uploads/2017/10/u17-1-1024x631.jpg)
2, A holland edzők megállapítása nem a véletlen műve. Az MLSZ a gyakori tévhittel ellentétben jelenleg csak négy német szakembert alkalmaz az U-válogatottaknál, így minden korosztály stábjában vegyesen található magyar és német szakember.
- Storck behozta a német tudást, tapasztalatot, amely így ideális módon keveredni tud a magyar sajátosságokkal.
- 2016-os év elején Storck kezdeményezésére alakítottak ki megyénként egy, Budapesten két tehetségközpontot, ahol egységesített edzésmunkával fejlesztik a terület legtehetségesebb 12-14 éves játékosait, hogy mire az első, nemzetközi szinten is érintett U15-ös korba lépnek, pontos kép alakuljon ki a játékosok tudásáról. Ez hasonló elven működik, mint a korábban elindított, megszüntetett, majd újraélesztett OTP-Bozsik Program.
- A magyar U-válogatottak lassú, de tetten érhető fejlődése mögött az a komoly elemzőmunka is megjelenik, amely szintén egységesített módon pont olyan elvek szerint zajlik a fiatalok mérkőzései előtt, mint a nagyválogatottnál.
![Vajon mit csinált Bernd Storck, mint sportigazgató? 2](http://24.hu/app/uploads/2017/10/mlsz-fizikai-teszt.jpg)
3, Storck erőnléti edzőként dolgozott Berlinben, így azon nem is lehet csodálkozni, hogy vesszőparipájának számított a fizikai tesztek bevezetése.
- A kapitány az „A”-, és az utánpótlás válogatottaknál gyorsan lépett az átfogó, és egységes teszt felé.
- Kezdeményezte, hogy az NB I-es és a kiemelt U-bajnokságokban szereplő kluboknak is kötelező legyen, a játékosokról érkező adatok bekerüljenek egy zárt szövetségi adatbázisba, de ezt nem sikerült keresztülvernie.
- Az egész rendszernek pedig pont az lenne a lényege, hogy német mintára a szövetségi edzők mindig friss információkat kapjanak a kiválasztottakról, ráadásul a rendszer az átigazolási időszakban akár a klubok számára is értékes információval szolgálhatna egy-egy érdekesnek tartott játékos esetében.
Az MLSZ hatalmas hibát követne el, ha engedne a nyomásnak és újra 12-re, netán 16-ra növelné a kiemelt U-bajnokságokban szereplő csapatok létszámát, ahogy kár lenne sutba dobni bármit is abból, amit Bernd Storck sportigazgatóként elindított.
Kiemelt kép: MTI/Illyés Tibor