A hivatalosan már 1912-ben bezárt, de az ötven évvel későbbi teljes felszámolásáig még új sírokkal bővült Németvölgyi temető sírkövei közül nem mind került át a főváros ma is létező sírkertjeibe, így a Farkasrétibe, vagy a ma Fiumei úti Nemzeti Sírkertként emlegetett Kerepesi temetőbe: ezek felett a hozzátartozók elérhetetlensége, akarata, vagy épp a családok kihalása miatt a főváros rendelkezhetett.
Döntésük mai szemmel morbidnak hat, bár ez akkor sem lehetett másként: a feleslegessé vált kőtömbök százait, sőt, talán ezreit egyszerűen egy hajóról a dunai rakpart rézsűjének tövébe szórták.
Az elmúlt több mint ötven évet számos esetben sértetlenül túlélt sírkövek az elmúlt években kezdtek előtűnni: 2017. júliusában mi írtunk először a Petőfi híd lábától alig néhány lépésnyire feltűnt példányról, néhány hete pedig újabbak kerültek elő.
![Száztíz éves sírkövet mentettek a Dunából 1](https://24.p3k.hu/app/uploads/2017/07/img_7791-800x533.jpg)
Ezen példányok egyike egy fővárosi tanítónő, a hatvanhét évesen elhunyt, még halála évében is a terézvárosi templom melletti iskolában (az épület ma a Terézvárosi Magyar-Angol, Magyar-Német Két Tannyelvű Általános Iskola otthona) oktató Elemy Károlyné sírját őrizte, akinek a mai női pedagógusokhoz mérten is nehéz dolga lehetett a diákokkal, hiszen a tanári állásokat a XIX. század derekán még igen kevés kivételtől eltekintve a férfiak töltötték be. Az
feliratú, százötven kilót nyomó, az évtizedeken át felette hullámzó Duna miatt kissé megkopott feliratú, napvilágra kerülése óta sajnálatos módon egy graffitivel is gazdagodott gránittömb ma már nincs a helyén.
A Pulszky Társaság – Magyar Múzeumi Egyesület szerdán megjelent híréből ugyanis kiderül, hogy a Tündérpalotában működő Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum, a Budapesti Történeti Múzeum régésze, Takács Ágoston, illetve a XI. kerületi tűzoltóság és a katasztrófavédelem összehangolt munkájával azt kiemelték, jelenleg pedig állapotfelmérésre, illetve konzerválásra vár.
A mentésnek szimbolikus jelentősége is van, hiszen
idén épp százötven éve, az 1868-as népoktatási törvénnyel indult meg az állami tanítónőképzés.
A pedagógus életének ismert darabkáit, családját és a mentés körülményeit a Pulszky Társaság – Magyar Múzeumi Egyesület helyszíni fotókat is rejtő oldala mutatja be.