A megjelent hírekkel ellentétben nem telefonált senki Diósgyőrbe, hogy megkönnyítsék a dolgunkat.
– mondta az Origónak adott interjújában Kővári Ágnes, a Magyar Sportmárka Zrt. vezérigazgatója a 2RULE márka piaci sikereit részletezve. A brand villámkarriert futott be: decemberben adta hírül a HVG, hogy Mészáros Lőrinc többségi, Kővári kisebbségi tulajdonával megalakult a cég. Ehhez képest az idén nyárra már ott tartunk, hogy a 2RULE új központja az egykori Vico-székház, a vállalkozás logóihoz védjegyoltalmat kért – a ruházati cikkek mellett – a többi közt karácsonyfadíszekre, szakmai képzésekre, mi több, videójátékokra is. És a lényeg: három NB1-es csapat is 2RULE-dresszben futballozik ebben az évadban. A Felcsút és a Haladás az Adidast, a Diósgyőr a Nike-t cserélte az új Mészáros-mezre. E klubok példáját hamarosan több NB2-es együttes is követte, például a Felcsút fiókcsapatának számító Csákvár, illetve a Mészáros-üzlettárs Szíjj László-féle Tiszakécske. Ha ez nem lenne elég, a Vasas összes szakosztálya 2RULE-ra vált, miként több kosárlabda- és kézilabdacsapat.
Fotó: Balogh Zoltán / MTI
A legkülönösebb szerepet az MTVA játszotta a terjeszkedésben: az állami média tevékenysége esetpéldája annak, miként segítik közvetett állami támogatással a Mészáros-céget, szemben politikai kapcsolatok nélküli, piacon versenyző magyar kis és középvállalkozásokkal. Az MTVA ugyanis élőben közvetítette a Felcsút mez-, azaz a 2RULE-termékbemutatóját. Majd Molnár Mátyás műsorvezető az adásban viselte a márka kitűzőjét. Ezek után a 24.hu közérdekű adatigényléssel fordult a Vaszily Miklós vezette állami médiához. Lapunk meg is kapta a megállapodást, amelyből kiderült, az MTVA nem kap pénzt a reklámozásért, a felek bartereznek.
Mi a baj azzal, hogy az MTVA megtol kicsit egy „magyar márkát”?
Természetesen első körben az, hogy nem egy magyar cég, hanem csakis Mészáros Lőrinc kapta a kivételes eljárást. Eddig legalábbis más hasonlóan látványos példát nem láttunk hasonló együttműködésre, és
A Mészáros-cég pénzt nem ad, de például 15-20 százalékos kedvezményt garantál termékeiből az MTVA-dolgozóknak. Ez már csak azért is nehezen értelmezhető kitétel, mert olyan termékekre is vonatkozik (például futócuccok), amiket egyelőre nem is gyárt a 2RULE, azaz az MTVA tárgyalói azt sem tudhatták, mire állapodnak meg. (Arról is kérdeztük az MTVA-t, miként számol el az ilyen típusú dolgozói kedvezmény adó- és járulékvonzataival, de nem kaptunk választ. Pedig még az is érdekes lenne, hogy ezt az összeget miként érvényesíti a szerződésben. Érdeklődtünk arról is, mi történik, ha nem használja fel a kedvezményt az MTVA egyetlen munkatársa sem, minthogy a szerződésben nem szerepel semmi arról, hogy a Magyar Sportmárka Zrt. mit vállal ebben az esetben.) Ezen kívül a cég nyereményjátékokhoz garantál termékeket, azaz duplán kap reklámot. További kérdés, hogy miként vállalhatja a 2RULE, hogy az M4 logóját megjeleníti mezein, hiszen azokat sportklubok játékosai viselik. A szerződés persze ki sem köti, mely dresszeken, milyen formában kell a logót feltüntetni.
Fotó: Balogh Zoltán / MTI
Azért Mészáros még mindig jobb, mint a multik, nem?
Egyelőre nem született részletes, kanonizált magyarázat arra, miért helyesebb, ha jórészt közpénzes megrendelésekből gazdagodó, üzleti kockázatot nem vállaló, valós teljesítmény nem mutató oligarcha, Orbán Viktor jóbarátja viszi haza a pénzt, nem pedig más, politikai kapcsolatokat nélkülöző, piacon versenyző magyar vagy külföldi vállalkozások, ráadásul az Orbán-kormány volt az, amelyik a multinacionális vállalkozások többségével, külön kedvezményeket garantáló stratégiai megállapodásokat kötött.
A márka védelmében megszólaló kormánypárti újságírók jórészt azzal álltak elő: a márka magyar, ezért jó, hogy hasít. Csakhogy amíg nem Orbán-közeli magyar márkáról volt szó, nem jutott eszükbe ilyen segítség. Annak ellenére sem, hogy például a Lancast 1997 óta próbál mind nagyobb szerepet kapni a piacon. Sőt volt, hogy korábbi emblematikus labdarúgók alapítottak céget, ám az áttörés elmaradt: a Nagy Antal, Esterházy Márton, Sallai Sándor együttműködésével létrejött NES-re nem ugrottak az NB I-es csapatok.
Az érvek között szerepelt az is, hogy egy nemzeti márka milyen fontos, Adolf Dassler például szerepet játszott a németek 1954-es magyarok ellni vb-sikerében, az Adidas diadalútja pedig azóta ismert. Ugyanakkor a nemzeti válogatottak között nem a nemzeti vállalkozások, hanem a legjobbnak ítéltek uralkodnak. A 2018-as világbajnokságon szereplő együttesek közül tizenkettő volt Adidasban (Argentína, Belgium, Egyiptom, Irán, Japán, Kolumbia, Marokkó, Mexikó, Németország, Oroszország, Spanyolország, Svédország), tíz Nike-ban (Anglia, Ausztrália, Brazília, Dél-Korea, Horvátország, Franciaország, Lengyelország, Nigéria, Portugália, Szaúd-Arábia), négy Pumában (Svájc, Szerbia, Szenegál, Uruguay), kettő New Balance-ban (Costa Rica, Panama), egy Umbróban (Petu), egy Erreában (Izland), egy Uhlsportban (Tunézia). És egy volt még – a némethez hasonlóan – valóban hazai márkában: Dánia Hummelban játszott. Ám azt a céget 1923-ban alapították, nemzetközi hálózata jelentős, több országban viselik csapatok a dresszeit.
Nyilván az az oka ennek a koncentrációnak, hogy a csúcsegyüttesek a csúcsmárkákkal szerződnek, mivel üzleti szempontból azok szolgálják legjobban őket, miközben fejlesztésre is a legtöbbet költenek, elvégre nyilván nem mindegy, milyen minőségű mezben, cipőben vannak a pályán a klasszisok. A Nike például 2,5 milliárd dollárt költött innovációra és fejlesztésre az elmúlt öt évben.
Ám ennek a projektnek a bemutatása azért nehézkes, mert köze nincs a magyarországi politikai karrierhez, és nem az NB I-ben kezdődik.
A lengyel nemzeti futballválogatott ugyan nem 4F-mezt visel, de például az olimpiai csapatot már többször öltöztette a vállalat. A cég rengeteg terméket, nagyon sok sportágra gyárt: például az atlétikai és a síszövetséget egyaránt ellátja termékekkel. Ahhoz, hogy idáig eljussanak, több brandváltáson átestek, 2003-ban kinyitották első sajátmárkás boltjukat, 2010 óta van velük a 4F név. Ezek után 2016-ra jutottak el a nemzetközi terjeszkedésig, most már majd 200 boltjuk van Lengyelországban, és nyitottak már üzletet Csehországban, Szlovákiában, Romániában is.
Ilyen egy vállalkozás piaci építkezése.
Így raknak össze közvetett állami támogatással egy Mészáros-piacot
Az világos, hogy ehhez semmilyen formában nem kapcsolható a 2RULE története. Ami nyilván azért sürgős projekt, mert így hamar sok pénzt lehet keresni a taónak köszönhetően. Valóban jelentős biznisz lett ugyanis a sportfelszerelések forgalmazása Magyarországon, elég, ha megjegyezzük, a tao-rendszer bevezetése óta 522 milliárd forint közpénz ömlött a sportba. Sportszervezetek, csapatok ezrei vásárolhatnak mezeket, ruhákat a közvetett állami támogatásból.
A kulcs, hogy a piaci vásárlóinak többsége taópénzből, azaz közvetett állami támogatásból vesz, és a közpénzt költők mindegyike tudja, kinek a márkája a 2RULE, azaz a fogyasztók döntése függhet vélt vagy valós politikai preferenciáktól.
Ez jól mutatja, miként lehetne tisztábbá tenni a rendszert, ha bárki kísérletet tenne rá. Az átláthatóság jegyében – a jogerős bírósági ítéleteknek megfelelően – nyilvánosságra kellene hozni, melyik cég, melyik klubot mennyivel támogatta. És esetleg azt, melyik sportszervezet melyik vállalkozástól, mennyiért, mit vett. Ám ezzel szemben minden lépés a titkok felé mutat, noha a tao-rendszer legfőbb bírálata eddig is átláthatatlanságára vonatkozott.
Fotó: Máthé Zoltán / MTI
A cégek támogatják a klubokat, ám homályban marad, hova megy vissza a pénz. Azaz nem derül ki, hogy például a Seszták Miklós korábi fejlesztési miniszter Kisvárdáját támogató vállalkozások hogyan szerepeltek a közbeszerzéseken, de Orbán Felcsútjának nagyvonalú támogatói is sokáig teljesen rejtve maradtak. Így nem lehet tudni, forintjaikért cserébe jobban szerepeltek-e például a közbeszerzéseken. Az ugyanis nyilvánvaló, hogy nem a sportpályán mutatott játék, a teljesítmény számít a pénzosztásnál. Ezt bizonyítja az MLSZ legújabb értékelő rendszere is. Ebből – az Index írása alapján – az derül ki, hogy Tállai András korábbi NAV-elnök, államtitkár Mezőkövesdjénél egyszerűen elégették a pénzt. A 3,7 milliárd forintból egyetlen olyan játékost neveltek, aki bemutatkozott az NB I-ben: összesen két meccset játszott az élvonalban, amúgy stabil NB II-es labdarúgó.
Egyelőre persze éppen csak annyi biztos, hogy a 2RULE közvetett állami támogatással, releváns befektetés és innováció nélkül máris az NB I meghatározó sportszergyártója lett: a csapatok negyedét öltözteti. Az egész történet elmeséli, hogy mennyivel kevesebb az esélye a piacon a tisztességesen versenyző, kockáztató, innovációkkal kísérletező, teljesítményalapon működő magyar vállalkozásnak, mint Mészáros Lőrincnek, Orbán Viktor barátjának.