Bekövetkezett a Brexit, a britek az EU-ból való kilépésre szavaztak. Ennek sokféle hatása lehet az ottani labdarúgó-bajnokságokra is. Igen, a világ egyik legnépszerűbbjére, a Premier League-re is.
Persze ez nem egyik napról a másikra fog bekövetkezni (ha bekövetkezik egyáltalán), 2-10 éves átfutásról is lehet olvasni. És abban is biztosak lehetünk, hogy a liga vezetői mindent megtesznek annak érdekében, hogy megpróbálják megőrizni a jelenlegi állapotokat. Tudjuk, látjuk: rengeteg pénz van a brit fociban. Nem csak a játékosvásárlások miatt, hanem mert a labdarúgók brutális összegeket fizetnek be adóként a közösbe.
Ugye az EU-ban szabad munkaerő-áramlás van, ám a kilépés után a futballisták munkavállalói engedélyének kiadása olyan lenne, mint jelenleg az EU-n kívülről érkezők esetében. Ami nagyban függ a válogatottban való szerepléstől, így néz ki:
- világranglistán TOP10-es ország játékosa akkor válhat leigazolhatóvá, ha a válogatott meccseinek legalább 30 százalékán pályára lépett az elmúlt két évben;
- a 11. és a 20. hely közötti országok labdarúgóinak már majdnem a felén, 45 százalékán kell játszania;
- a következő tízes esetében ez már 60, a 31-40. helyezett országok esetében pedig 75 százalék.
2015 szeptemberében, vagyis az előző szezon kezdetén a Premier League 161 EU-s játékosa közül csak 50 felelt meg a fentieknek. Hogy csak pár példát említsünk: Dimitri Payet (a címlapképen), N`Golo Kante, Anthony Martial. Vagy akár Cristiano Ronaldo. Mindannyian a PL-ben szereztek maguknak nevet, onnan verekedték be magukat hazájuk válogatottjába. Ők nem feleltek meg a fenti követelményeknek, amikor leigazolták őket Angliába.
A PL-klubok nem szerződtethetnének 18 éven aluli, külföldi tehetségeket, és az olyan dél-amerikai, afrikai játékosok megszerzése is sokkal nehezebb lenne, akik rendelkeznek EU-s útlevéllel is.
![Mi lesz most a Premier League-gel a Brexit után? 1 Fotó: Europress Fotóügynökség](http://24.hu/app/uploads/2016/06/cristiano-ronaldo-manchester-united-1024x577.jpg)
Persze mint az élet oly sok területén, itt is szerepelnek kiskapuk.
Egy elkaszált munkavállalói engedély kiadása után lehet futni még egy kört 5 ezer font plusz ÁFA ellenében, ebben az esetben olyanokat vizsgálnak meg, mennyi az átigazolás összege, a játékos fizetése, mennyit játszott Európa hat legmagasabban jegyzett bajnokságában és a nemzetközi kupákban, mint a Bajnokok Ligája és az Európa Liga. Egy ilyen kivizsgálás után például David De Gea csont nélkül megkapná az engedélyt, még úgy is, hogy a Manchesterbe szerződése előtt a válogatottsági kritériumnak nem felelt volna meg. Az Atlético Madridból viszont kirobbanthatatlan volt, EL-t is nyert velük.
A szakértők többféle lehetséges megoldást is bedobtak már arra vonatkozóan, mi várhat a brit bajnokságokra a jövőben. Lássuk, mik ezek:
- Egyesek olyan kvótarendszert emlegetnek, mint ami például az oroszoknál van. Ott meghatározták, hogy egyszerre hány orosz játékosnak kell a pályán tartózkodnia (az ő esetükben hatnak). Itt pedig a briteké lenne.
- Több szakértő szerint a Brexit után a norvég és a svájci mintha lehet a briteknél is. Ez a két ország nem EU-tagállam, azonban enyhítettek annyit a munkavállalói szabályokon, hogy az európai körforgás részei maradjanak. Ebben az esetben nem lenne látványos változás a szigetországi mezőnyben.
- Megint mások szerint hosszú távon például az angol foci rengeteget profitálhat a kilépésből, mert a klubok rá lennének kényszeríve, hogy még inkább foglalkozzanak az utánpótlásukkal. Bár az elmúlt években pozitív változások mennek végbe ebben, a most az EB-n szereplő válogatottjuk például tele van fiatalokkal, akik meghatározó játékosok lehetnek a jövőben, elég csak Dele Allira, vagy Harry Kane-re gondolni. A jó brit játékosok piaci értéke mindenesetre az egekbe szökhet – igaz, már most is ott van.
A Premier League ügyvezető elnöke, Richard Scudamore már több interjúban is azt mondta, a liga érdeke, hogy a britek az EU-ban maradjanak. Nem csoda, ha aggódik amiatt, hogy a nehezebb feltételrendszer miatt kevesebb világsztárt tudnak majd a PL-be vinni, csak Nagy-Britanniában tavaly 5,4 milliárd fontért keltek el a közvetítési jogok. És még a világ számos országában a vezető sportműsorok között vannak az angol meccsek.
Persze ezek mind csak feltételezések, mindenki csak találgat, egyelőre beláthatatlan, mi vár a brit focira. Megeshet, hogy minden marad a régiben, de az is, hogy fenekestül felfordul az egész, ami ráadásul az európai, sőt, a világfocira is látványosa hatással lenne. A már említett Scudamore mindenesetre korábban elég sötét jövőképet vázolt fel a Brexit esetén:
Ha a kilépés mellett döntünk, onnan már nincs visszaút. Ez pedig túl nagy kockázat lenne, veszélyeztetné a bajnokságunkat.
Forrás: Guardian, Telegraph, Independent