Újszülött szindróma – egy szakmai konferencia szünetében nemes egyszerűséggel így értékelte az év eleji gázválság nyomán kialakult közhangulatot egy gázpiaci szakértő. A gázellátásban ugyanis nem volt krízishelyzet. Nem volt szükség fogyasztói korlátozásra. Azok az erőművek pedig, amelyek kénytelenek voltak átmenetileg erőművi tüzelőolajjal üzemelni, szerződésben vállalják, hogy minden évben, akár menetrendszerűen is átállnak erre az üzemanyagra, amikor beköszöntenek a január végi, február eleji hideg napok. Vagyis nem történt semmi olyan, amire ne lett volna példa az előző években is, január-februárban.
Az idén viszont az orosz-ukrán gázárvita miatt került a figyelem középpontjába a földgázellátás. A Mol Rt. naponta jelentette, mennyi gáz érkezik az országba, mennyi a felhasználás. Ezek a számok is rendre azt mutatták, hogy az igények biztonsággal kielégíthetők. Nincs tehát szakszerű magyarázat arra, hogy akkor mégis mi végre volt az Országgyűlés gazdasági bizottságát is mozgósító, miniszteri fellépések sorozatát kiváltó látszólagos krízis.
![Tárolt változat 5 Tárolt változat 5](s.gif) |
Ukrán nyomás
A magyarországi földgázhálózat kapacitásainak szűkössége, illetve a korábbi évek gyakorlatától eltérően az ukrajnai gáztárolás feladása is hozzájárult az év eleji földgázellátási problémákhoz – értesültünk szakmai körökből. Az ukrán-magyar határon ugyanis a Gazprom folyamatosan biztosította a szerződés szerinti 40 bar nyomást. Normál esetben ez elegendő is a magyar fogyasztók ellátásához, extrém körülmények között azonban kevés. Szakmai körökben jól ismert tény, hogy az 1996-ban megkötött szerződés szerinti 40 bar nyomáson a csúcsidőszakban szükséges gázmennyiség nem tud átjönni a határon. Úgy tudjuk, korábban ezt a problémát úgy igyekeztek orvosolni, hogy a Mol Rt. az ukrán gázipari társasággal olyan megállapodást kötött, amely nyomástöbbletet garantált a határon, ezáltal nagyobb mennyiségű földgázt lehetett betáplálni a magyar rendszerbe. Ugyanakkor korábban a Mol Rt. minden évben tárolt Ukrajnában – a határ közelében, a bogorodcsányi tározóban – 200-300 millió köbméternyi földgázt, amit szükség esetén mobilizálni lehetett. Ennek a gáznak a rendszerbe táplálásában az ukrán partner érdekelt volt, ehhez azonban kénytelen volt megnövelni a nyomást, aminek a „hátán” az orosz importgáz is a szükséges mennyiségben be tudott kerülni a magyar rendszerbe. A Mol vezetői azonban úgy ítélték meg, hogy nincs szükség erre a teljesítménygazdálkodási eszközre; a hivatalos indoklás szerint azért, mert „mint a januári helyzet is megmutatta, csak arra a földgázra lehet biztosan számítani, ami bent van az országban”. |
|
![Tárolt változat 5 Tárolt változat 5](s.gif) |
![Tárolt változat 4 Tárolt változat 4](s.gif) |
|
MEGBÍZHATÓAN. Mindenesetre a korábbinál több szó esett az orosz földgázimporttól való függőségről. Kétségtelen tény, hogy Magyarország földgázfelhasználása európai összehasonlításban kiemelkedően magas, így az orosz importtal szembeni kiszolgáltatottság is számottevő. Ugyanakkor az is tény, hogy az orosz szállítások az elmúlt évtizedekben abszolút megbízhatóak voltak, s ma is azok. Nemcsak Magyarországot, de az európai piac egészét tekintve is. A politikusoknak azonban megoldásokat kellett felmutatni az orosz importfüggőség csökkentésére. Ezt szolgálhatja majd a Nabucco vezeték, amely – ha egyszer elkészül – Törökországon, a Balkánon, Magyarországon keresztül nyithat utat a közel-keleti földgáznak a nyugat-európai piacokra. Kormányzati felhívásra elkezdődött egy adriai cseppfolyósföldgáz-terminál és egy ehhez kapcsolódó horvát-magyar földgázvezeték előkészítése, s harmadik megoldásként egy stratégiai földgáztároló kialakítása, amit immáron a februárban elfogadott, a földgázkészletezésről szóló törvény ír elő 2010-től.
Szakmai körökben azonban úgy vélik, az 1,2 milliárd köbméteres tároló nem csökkenti az orosz gáztól való függőségünket, hiszen abban nyilván orosz földgázt fogunk készletezni. A 150 milliárd forintos beruházást a földgázáron keresztül a fogyasztók finanszírozzák majd: a hivatalos becslések szerint köbméterenként 1,0-1,2 forintos áremelés válik indokolttá. A készletek fenntartása ugyanakkor komoly, törvényileg garantált üzleti lehetőséget teremt egy szűk, egyelőre pontosabban nem azonosítható érdekcsoport számára. Szakmai körökben közben határozottan állítják, hogy a tárolókapacitások üzleti alapon is bővíthetők. Több, a Figyelő által megkérdezett szakértő szerint az ellátásbiztonság átgondolt üzleti és szabályozási döntésekkel is garantálható. Az igazolt költségeket fedező árazásra és hosszú távon kiszámítható szabályozásra van szükség, máskülönben elmaradnak az igények folyamatos növekedése miatt elkerülhetetlen beruházások.
A legnagyobb földgázimportőröknél (Németországban, Ausztriában, Nagy-Britanniában) a Gazprom komoly fejlesztéseket végzett és végez, hogy minél megbízhatóbbá tegye exportját. „Számos európai országban létesít tárolót az orosz cég, méghozzá anélkül, hogy annak költségei a lakosságot, a földgázfogyasztókat terhelnék” – mondja Szitó János, a Gazprom térségi fejlesztéseit irányító Centrex Kft. ügyvezetője. Salzburg térségében éppen most folyik egy 2,4 milliárd köbméteres földalatti tárolónak a kialakítása egy korábbi földgázmezőn, amelyet az osztrák gáztársaság, a RAG termelt ki. A beruházásra a Gazprom egyebek mellett a RAG-gal, és a német Wintershall-lal társult. Az osztrák gázipari társaság üzemelteti majd a tárolót, számára ezért jó ez a befektetés. A Wintershall a német piac könnyebb ellátása érdekében szállt be, a Gazprom pedig az exportját tudja stabilizálni a létesítménnyel. Az orosz gázóriás befektetéseivel, szigorúan üzleti alapon megvalósuló kapacitásbővítő beruházások révén folyamatosan javul a nyugati gázimportőrök ellátásának biztonsága.
TÉRSÉGI KÖZPONT. A Gazprom már évekkel ezelőtt jelezte, hogy kész volna ilyen jellegű befektetésre Magyarországon. Úgy tűnik, egy mini gázválságot kellett produkálnia az életnek, hogy az orosz gázcég lehetőséget kapjon a fejlesztésre. Vlagyimir Putyin budapesti látogatása után Oroszországban tényként kezelik, hogy a Gazprom térségi földgázelosztó központtá fejlesztheti Magyarországot, az ehhez szükséges kapacitásokkal. Ezek után viszont még kevésbé érthető, hogy mi szükség van emellett a stratégiai tározó megépítésére is.