Egy-két év múlva alaposan átalakul az új adórendszer bevezetése óta, vagyis több mint tíz éve működő, papír alapú bevallási rendszer. Jelenleg még csupán 420 budapesti és pest megyei székhelyű nagyvállalkozás kiváltsága az online adóbevallás és adatszolgáltatás.
Az adózás rendjéről szóló törvény jelenleg Országgyűlés előtt lévő módosítása szerint viszont 2004. január elsejétől jelentősen bővül a kör: az első 3000 legnagyobb adóteljesítményű adózó számára válik egyszerűbbé és gyorsabbá az adóhatóság számára történő adatszolgáltatás és adóbevallás-benyújtás. Mint Futó Ivántól, az APEH informatikai ügyekben illetékes elnökhelyettesétől megtudtuk, ebben a vállalkozói körben teljes körű és kötelező jellegű lesz az online bevallási és adatszolgáltatási kötelezettség. S hogy kik tartoznak ebbe a körbe, azt a pénzügyminiszter rendeletben fogja meghatározni, de a nagyvállalkozások mellett vélhetően több közepes méretű cég is bekerül majd közéjük.
A tervek szerint 2005. január elsejétől még tovább bővül a kör: már az első 10 000 adózó számára lesz kötelező és teljes körű az online adóbevallás és adatszolgáltatás. Az elnökhelyettes szerint az online adózás kötelezővé tétele miatt az érintett vállalkozásoknak nem lesz szüksége többletkiadásra, mivel számítógéppel és internet-hozzáféréssel ezek a cégek már ma is rendelkeznek. Az adóhatóság fogja szolgáltatni azokat a programokat, amelyek egységesítik a vállalkozások által online átadott információkat.
Amennyiben az adóhatóság számítástechnikai fejlesztésre elegendő forrást kap a költségvetésből, akkor 2005 januárjától minden adózó számára lehetővé válik az online bevallás és adatszolgáltatás – tudtuk meg az elnökhelyettestől. Vagyis minden vállalkozó és magánszemély is dönthet az egyszerűbb és gyorsabb online-rendszer mellett.
Elektronikus cégeljárás 2005-től
Az uniós irányelv kötelező előírásai:
1. Lehetővé kell tenni 2007. január elsejétől az rt.-k és a kft.-k számára, hogy a cégbejegyzés iránti kérelmüket, illetve az annak mellékletét képező iratokat – választásuk szerint – elektronikus vagy papíralapú dokumentum formájában juttassák el a cégbírósághoz.
2. Az elektronikus úton érkező okiratokat elektronikusan kell nyilvántartani, s ily módon kell arról felvilágosítást is adni.
3. Azokat az iratokat is elektronikus formában kell nyilvántartani 2007. január elsejétől, amelyet korábban, 2006. december 31-ét megelőző 10 évben, hagyományos módon nyújtottak be a cégek a cégbírósághoz.
4. A cégiratokról elektronikus úton kiadott másolatot legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni.
5. Lehetővé kell tenni, hogy a cégek bármely más tagállam nyelvén is benyújtsák irataikat a cégbíróságra.
6. A cégeknek a levelezésükben is feltüntetendő adatokat (cégbíróság neve, cégjegyzékszám stb.) honlapjukon is közzé kell tenni.
Ugyancsak 2005 a „bűvös” dátum az elektronikus cégeljárás lehetővé tételét illetően is. Bár a jelenlegi cégtörvényünk még EU-konform, nemrégiben született egy uniós irányelv, amely 2007. január elsejétől kötelező lesz minden tagállam számára, s ez viszont már olyan előírásokat tartalmaz, amelyeket feltétlenül „át kell ültetni” a magyar joganyagba. A fokozatos felkészülés jegyében a kormány már benyújtotta az Országgyűlés elé az elektronikus cégeljárásról és a cégiratok elektronikus úton történő megismeréséről szóló törvényjavaslatot. Ennek elfogadása esetén lehetővé válik a kft.-k és az rt.-k elektronikus úton történő bejegyzése mégpedig a fokozatosság figyelembevételével.
A cégbíróságok működésétől az elektronikus ügyintézés ma sem áll távol, hiszen az „egyablakos” rendszer keretében a cégbíróság, az APEH és a KSH között már létrejött az online kapcsolat. A mostani törvénymódosítás a továbblépést teszi lehetővé: azt, hogy az elektronikus ügyintézés lehetőségét a jövőben a cégek számára is biztosítsák. A tervek szerint a cégbírósági ügyintézés így néhány év múlva teljesen digitalizálódik. A törvény elfogadása esetén az arra felhatalmazott jogi képviselők – ügyvédek, közjegyzők – a papíralapú okiratokat elektronikus okiratokká alakíthatják át, s azt minősített aláírásukkal ellátva megküldhetik a cégbíróságnak. Ha a jogi képviselő az elektronikus utat választja az okiratok cégbírósághoz történő benyújtásához, akkor – az egyszerűség kedvéért – az eljárási illetéket, és egyéb fizetési kötelezettségét is megfizetheti elektronikus úton. Ha marad a hagyományos, papíralapú okiratoknál, akkor is megteheti, hogy a fizetnivalókat elektronikus úton teljesíti.
Elektronikus úton lehet az illetéket is megfizetni
Az elektronikus cégbejegyzési eljárás menete:
1. A jogi képviselő (ügyvéd, közjegyző) elkészíti elektronikus okirati formában a szükséges iratokat (társasági szerződés).
2. Hozzáteszi – ugyancsak elektronikus formában – a cégbejegyzési kérelem mellékletét képező, nem általa készített dokumentumokat (mint például tulajdoni lap másolata, hatósági engedély, hitelintézet igazolása a befizetett pénzbetétről stb.).,
3. Ezen digitalizált iratcsomagot a jogi képviselő minősített elektronikus aláírásával ellátja.
4. A cégbejegyzési kérelmet és mellékleteit ezt követően elektronikus úton, a Cégnyilvántartási és Céginformációs Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán keresztül benyújtja a cégbírósághoz a jogi képviselő.
5. A szolgálat az iratcsomagot informatikai szempontból megvizsgálja, s azt egy napon belül továbbítja a cégbírósághoz, valamint a továbbításról, az illeték megfizetéséről elektronikus igazolást küld a jogi képviselőnek.
6. A cégbíróság tanúsítványt ad ki az informatikai szempontból szabályszerűen érkezett kérelem esetén.
A fokozatosság elvét betartva így 2005. szeptember elsejét követően válik lehetővé az elektronikus cégeljárás, a cégiratok elektronikus lekérdezése, valamint az elektronikus illetékfizetés is. Vagyis a cégbíróságok esetében a teljes elektronikus ügyintézésre még szűk két évet várni kell, aminek az az oka, hogy mindehhez sok idő, és nem kevés anyagi eszközre is szükség van. A „próbaüzem”
tapasztalatai után 2007. január elsejét követően a kft.-k és az rt.-k minden bejegyzési és változásbejegyzési eljárásában alkalmazhatóvá válik az elektronikus ügyintézés, vagyis ezzel eleget teszünk az uniós előírásoknak.
Ám addig a cégbíróságokra is sok tennivaló hárul még, hiszen 2007. január elsejétől Magyarországnak is teljesíteni kell az elektronikus cégeljárásról nem régiben elfogadott uniós irányelvet. Ezért a törvény úgy rendelkezik majd, hogy 2005-től a nem elektronikus formában benyújtott okiratokat a cégbíróságnak rövid időn – 8 napon – belül elektronikus formába kell átalakítania. Ráadásul azt is biztosítani kell 2007 januárjától a cégbíróságokon, hogy a 10 éven belüli cégadatok (kft.-k, rt.-k esetében) mindegyike fel legyen dolgozva elektronikus formában, mert ezen időponttól kezdve elektronikus úton is biztosítani kell a cégiratok megismerhetőségét.
A cégnyilvánosság még teljesebb körűvé tételét szolgálja egyébként, hogy a rt.-k és a kft.-k létesítő okiratát, azok módosítását az új, elektronikus formában megjelenő Cégközlönyben közzé kell tenni. Az elektronikus Cégközlönyben a hagyományos papíralapú formátumhoz képest jóval több adat megjeleníthető, ezért a törvény nem hárít akadályt azon törekvés elé, hogy a gazdasági forgalomban kiemelkedő szerepet játszó cégek iratai a jelenlegitől szélesebb körben elérhetők legyenek. A cégbírósági nyilvántartásnak a jövőben azt is tartalmaznia kell, hogy egy adott kft. vagy rt. adatai elektronikus formában elérhetők-e. A cégbíróság a jövőben az adózó kérésére a cég adószámával egyidejűleg a közösségi adószámot is beszerzi az adóhatóságon.