Cégünk 54 év után megszűnt. Köszönjük, hogy önökkel lehettünk! – búcsúzik vásárlóitól honlapján a tavaly ilyenkor még műszaki cikkek kiskereskedelmével foglalkozó Keravill Rt. Nem kellett senkinek vállalati pénzügyekből doktorálnia ahhoz, hogy a cég végzetét borítékolhassa: egy év alatt 28 műszaki üzlet bezárásával, közel 40 százalékos árbevétel-zuhanással, veszteség felhalmozásával volt kikövezve a fizetésképtelenség felé vezető út. Azonban a Fotex-csoport egyik leányvállalatáról lévén szó, kockázatkezelő berkekben sokan fogadtak akkoriban arra, hogy a hitelképes, tőkeerős anyacég nem hagyja pácban leányvállalatát, illetve annak hitelezőit. Így is lett.
FEDEZETLENÜL. A Fotex 2004 végén indított végelszámolással, a hitelezők kifizetésének megkezdésével dobott mentőkötelet a fizetésképtelenség örvényében vergődő vállalatnak: úgy tűnt ekkor, hogy a Keravill képes lesz eleget tenni kötelezettségeinek. Három hónap után azonban kiderült, hogy az erősödő árversenyben elvérzett hazai cég árukészletén nem sikerült a tervezett áron túladni, így annak vagyona nem nyújt fedezetet az összes követelés rendezésére. Fotex-anya tehát végül saját kezűleg vágta el a segítségül bedobott kötelet, mégsem vállalva leányáért felelősséget, s ezzel megkezdődött a cég felszámolása. A Keravill visszakerült a fizetésképtelenség állapotába – ahogyan ez a pénzügyi teljesítmény alapján kezdettől fogva várható volt.
Csődöt előre jelezni az üzleti életben szinte lehetetlen. Mégis szükség van olyan modellekre, amelyek alapján a kockázatok minimalizálhatók, hiszen potenciális üzleti partnereink esetleges megbízhatatlanságáról szerencsés nem saját kárunkon meggyőződni. Virág Miklós, a Corvinus Egyetem Vállalkozásfejlesztési Intézetének tanszékvezetője – Hajdú Ottó egyetemi docenssel közösen – másfél évtizede foglalkozik csődelőrejelző modellek kidolgozásával. (A modell részleteiről, valamint a csődelőrejelző modellekben leggyakrabban használt mutatókról lásd keretes írásainkat.)
A magyar csődmodell-család
Éves beszámoló adataiból kiindulva minősíti a cégeket a hazai csődmodell-család. A csődkockázati vizsgálat során kiszámított százalékos viszonyszám azt mutatja meg, hogy a vizsgált társaság pénzügyi arculata mennyire hasonlít saját szakágazatán belül azon cégekre, amelyek csőd- vagy felszámolási eljárás alá kerültek, illetve mennyire „csődveszélyes” a vizsgált szakágazat. A csődfüggvényeket az idén több tízezer hazai cég pénzügyi adatának a feldolgozásával állították elő. Így egy gazdálkodó egység legjellemzőbb mutatószámait – megfelelő súlyozással – az adott tevékenységi körben jellemző pénzügyi adatokhoz tudják hasonlítani. A modell a kiválasztott pénzügyi mutatókat egyidejűleg vizsgálja, így kiszűrhetőek olyan gazdasági akciók, amelyek hatása egyfelől javít egy adott indexet, egy másikat azonban kedvezőtlenül befolyásol. Ha például egy cég – likviditási helyzetén javítandó – értékesíti egyik gépsorát, akkor ennek hatására romlik a tárgyieszköz-ellátottsága, javul a likviditása, a csődmodell számításaiban azonban e hatások egyidejűleg megjelennek, nem lehet tehát következmények nélkül „manipulálni” a pénzügyi adatokat. Virág Miklós, a Corvinus Egyetem tanszékvezetője szerint ma már idehaza is egyre gyakoribb a partnerminősítés és az üzleti kockázat csökkentése, ám a modell felhasználhatósága ennél bővebb. Az elemzést a cég saját magára is elvégezheti, ha arra keres választ, hogy milyen gazdasági akciók vezethetnek a vágyott pénzügyi arculat eléréséhez, vagy mi módon tudna kilábalni egy pénzügyi válságból. Néhány hete egy hazai cégminősítéssel foglalkozó vállalat éppen a Corvinus Egyetem oktatói által felállított modelleken alapuló online cégelemzést kínál. Ez – a vállalkozások legfrissebb mérlegadatait forrásként alkalmazva – tudományos összefüggések és saját cégadatbázisa alapján komplex cégminősítést nyújt, számszerűsítve a minősített vállalatban rejlő pénzügyi kockázatokat.
A szerzőpáros a kilencvenes évek elején alkotta meg az első modelleket – akkor még szűk körű adatbázisra támaszkodva. Ez utóbbi bővítéséhez kapóra jött, hogy a csődtörvény 1992-es életbe lépése után pár hónappal tömegesen jelentettek csődöt a hazai cégek. Ily módon regisztráltan hozzá lehetett jutni jogilag is csődbe ment cégek adataihoz. Bár számos üzleti-piaci körülmény is befolyásolja azt, hogy egy társaság fizetésképtelenséget jelent-e, azért bizonyos pénzügyi mutatók nyomon követésével viszonylag kis hibaszázalékkal előrevetíthető egy kritikus helyzetben lévő vállalat sorsa. „A könyvvizsgálók esetleges hibáit, gondoljunk az Enron vagy a Postabank esetére, persze egy csődmodell sem tudja kiszűrni, hiszen az ilyen kockázatok nem feltétlenül jelennek meg a pénzügyi adatokban” – húzza alá Virág Miklós.
A kereskedelmi bankok nagy része hitelkihelyezés előtt saját csődmodellje segítségével veszi górcső alá a hozzá forduló cégeket. Mint Kecskeméti Zsolt, a Raiffeisen Bank hitelkockázati főosztályának vezetője lapunknak elmondta, bankjuk a konkrét mutatók kiválasztásánál és súlyozásánál nagyban támaszkodott hazai és nemzetközi csődmodellekre, csakúgy, mint a csődbe jutott ügyfelek „kudarctényezőinek” feltárása során kapott információkra. Modelljük két fő összetevője a vizsgált cég pénzügyi beszámolóiból számított objektív mutatók, valamint a bank által kért adatlap alapján kalkulált szubjektív indikátorok. A kialakított modelleket évente felülvizsgálják. Ennek oka egyrészt a tapasztalatok alacsony száma – Magyarországon tömeges kis- és középvállalati finanszírozás csak öt éve létezik -, másrészt a banki termékpaletta folyamatos bővülése.
TÖBB SZÁLON. A cégminősítéssel és kockázatkezeléssel foglalkozó vállalatok azonban kénytelenek egyéb információkat is beépíteni értékelésükbe. Egyikük, a Dun & Bradstreet Hungária Kft. (D&B) például 13 pénzügyi mutató mellett partnereik úgynevezett fizetési tapasztalatait is gyűjti, és feltünteti riportjaiban. Keleti József értékesítési igazgató elmondta: a Fizetési szokások rendszere nevű programban részt vevő vállalatok havonta továbbítják kimenő számlaállományukra vonatkozó adataikat a D&B felé. Egy cég minősítésekor, maximális kereskedelmi hitelkeret megítélésekor az adott társaságra vonatkozó fizetési tapasztalatokat is összesítik, és ezekkel egészítik ki meglévő információikat.
Csődmodellek gyakran használt mutatói
Árbevétel-arányos eredmény: Adózott eredmény/nettó árbevétel
Likviditási gyorsráta (quick ratio): (Forgóeszközök mínusz készletek) /rövid lejáratú kötelezettségek
Likviditási mutató: Forgóeszközök/rövid lejáratú kötelezettségek
Net worth: Saját tőke + céltartalékok
Bonitás: Kötelezettségek/saját tőke
Tőkeellátottság (százalék): Saját tőke/eszközök*100
Az Euler Hermes Magyar Hitelbiztosító Rt. sem pusztán pénzügyi adatokat használ ügyfelei hitellimit-kérelmének elbírálásához, hanem figyelembe veszi a fizetési tapasztalatokat és a strukturális adatokat is. Néha jobban leírja egy cég gazdasági életképességét egy olyan modell, amelyben súlyozottan szerepel a vállalat kora, mint egy másik, amely mondjuk a likviditási mutatót helyezi előtérbe. „Egy cég életében az első öt év kritikus; ha ezt túléli, már biztosabb lábakon áll” – indokolja a jelenséget Kozma András ügyvezető igazgató. Szerinte csődelőrejelző modellekre szükség van, ám ezek használhatósága korlátozott, hiszen figyelmen kívül hagyják például az üzleti kapcsolatrendszerek fontosságát. Példaként – név nélkül – említi azt a folyamatosan nyereséges magyar kis- és nagykereskedelemmel foglalkozó vállalkozást, amelynek még a múlt év végi beszámolója is kitűnő volt, abban megfelelő likviditás, stabil vagyoni helyzet szerepelt, az idén januárban azonban valami „megborult” a cégben, vevőköre drasztikus változáson esett át, egy üzleti vita miatt fokozatosan hagyták el partnerei. A helyzet végzetesnek bizonyult: májusban felszámolták a társaságot.